Nem lehet szó elbirtoklásról, ha a másik telek tulajdonosa a használatot szívességből vagy visszavonásig engedte meg. Telki szolgalmat bizonyos esetekben bíróság vagy más hatóság is létrehozhat. Erre például akkor kerülhet sor, ha a közös tulajdon megszüntetése során felosztott telkek valamelyikéhez kell a közúttal való összeköttetést biztosítani. A telki szolgalom korlátozása, megszűnése A telki szolgalmat a bíróság megszüntetheti, korlátozhatja vagy gyakorlását felfüggesztheti. Erre akkor kerülhet sor, ha az ingatlan rendeltetésszerű használatához a szolgalom már nem szükséges. Felfüggesztésről akkor lehet szó, ha időlegesen áll elő olyan helyzet, hogy a szolgalom nem gyakorolható, vagy az nem szükséges az ingatlan rendeltetésszerű használatához. A megszüntetés másik módja, hogy az uralkodó telek tulajdonosa a szolgáló telek tulajdonosához intézett írásbeli nyilatkozatban lemond a szolgalmi jogról, és azt az ingatlan-nyilvántartásból is törlik. Ahogy a telki szolgalmat, úgy a szolgalomtól való mentességet is el lehet birtokolni.
A bejegyzési engedély, a bejegyzés alapjául szolgáló okirattal azonos alakisággal rendelkező külön okiratban is megadható. Amennyiben a szolgalmi jog az ingatlan természetben vagy területi mértékben meghatározott részére vonatkozik, szükséges az ingatlanügyi hatóság által hatályos záradékkal ellátott, a felek által aláírt változási vázrajz. Milyen költségei vannak az eljárásnak? Az eljárási díj jellege igazgatási szolgáltatási díj. A díj mértéke változással érintett ingatlanonként 6600 forint. Indokolt esetben kérelemre történő soronkívüli ügyintézés díja ingatlanonként 10000 forint, amely az alapeljárásért fizetendő díjon felül kell megfizetni. Az eljárási díj megfizetése történhet az ingatlan fekvése szerint illetékes járási hivatal pénztárába történő készpénzbefizetéssel, amennyiben a hivatali helyiségben erre lehetőség van bankkártyával, készpénz-átutalási megbízással (csekkel) illetve átutalással. Eljárási díj megfizetése alól mentesülnek a személyes díjmentességben részesülők. Hol intézhetem el?
Vagyis a telken átvezető utat, járdát nem csak a szolgalom jogosultja használhatja. Természetesen közös használat esetén a fenntartás költségei sem csak az egyik felet terhelik majd. A telki szolgalom megszűnése A szolgalom többek közt a következő esetekben szűnik meg: Ha a rendeltetésszerű használathoz már nem szükséges, akkor a bíróság megszüntetheti, korlátozhatja vagy felfüggesztheti a telki szolgalom gyakorlását. A szolgalom megszűnik, ha a jogosult – bár ez módjában állt – tizenöt éven át nem gyakorolta azt, vagy eltűrte, hogy gyakorlásában akadályozzák. Természetesen a felek maguk is megszüntethetik a telki szolgalmat. Ehhez az uralkodó telek tulajdonosának a szolgáló telek tulajdonosához intézett írásbeli lemondó nyilatkozata és a szolgalmi jog ingatlan-nyilvántartásból való törlése szükséges. dr. Kocsis Ildikó ügyvéd Érthető Jog
A földrészletre vonatkozó telki szolgalmi jogok, vagy földhasználati jogok ingatlannyilvántartási bejegyzéséhez vázrajzot kell készíttetni. A vázrajz hosszú vastag szaggatott vonallal tartalmazza az érintett területrész határát. Az egyes területeket római számokkal jelöli, és feltünteti azok területét, és azt, hogy az adott területre kit és milyen jog illet meg. Főbb típusai az osztatlan közös tulajdonban lévő ingatlanra vonatkozó több kezelői jog, vagyonkezelői jog, villamos berendezések elhelyezését biztosító használati jog, vezetékjog, vízvezetési és bányaszolgalmi jog bejegyzésével kapcsolatos változási vázrajzok. Út szolgalmi jog - átjárási szolgalmi jog Út szolgalmi jog bejegyzése ma már csak nagyon kivételes esetben történhet, mert a telekalakítás szabályai lakótelek kialakítását csak úgy engedi meg, hogy az közútról, vagy magánútról megközelíthető legyen. Vezeték vezetési szolgalmi jog Elektromos, víz, csatorna stb. vezeték egyes esetekben gazdaságosan úgy valósítható meg, ha nem közvetlenül a közterületről vezetik be, hanem valamelyik szomszédos földrészleten keresztül.
Ma sem ritka, hogy egy-egy telek esetén szolgalmi jog van bejegyezve a földhivatalban. Az is előfordul, hogy a szomszéd a másik telken átjárva jut el a sajátjához. De jogszerű ez? Tényleg átjárhat a szomszéd a telken? A kérdésre dr. Kocsis Ildikó ügyvéd válaszol. Mi az a szolgalmi jog? A szolgalmi jog, vagyis a telki szolgalom a hétköznapokban nem gyakran használt kifejezés. Ez egy jogi szakkifejezés, amit azonban már sokan hallottak. De mit is jelent pontosan? – kezdi az Érthető Jog friss bejegyzését dr. Kocsis Ildikó ügyvéd. A telki szolgalom két vagy több ingatlant érintő használati jog, mely szerint az egyik telek birtokosa, a másik telket előre meghatározott mértékben és célra használhatja, illetve követelheti annak birtokosától, hogy meghatározott magatartásoktól tartózkodjék. A Polgári Törvénykönyv ezt így határozza meg: "Telki szolgalom alapján az ingatlan mindenkori birtokosa átjárás, vízellátás, vízelvezetés, pince létesítése, vezetékoszlopok elhelyezése, épület megtámasztása céljára vagy az ingatlan mindenkori birtokosa számára előnyös más hasonló célra más ingatlanát meghatározott terjedelemben használhatja, vagy követelheti, hogy a másik ingatlan birtokosa a jogosultságából egyébként folyó valamely magatartástól tartózkodjék. "
Hogyan jöhet létre a szolgalom? Létrejöhet szerződéssel. Itt fontos kiemelni, hogy ha határozott időre, ellenértékért kötik ki, az nem szolgalom lesz. Ez azt jelenti, hogy ha én például valahány hónapra megengedem a szomszédnak, hogy a telkemet átjárásra használja és ezért a használatért a szomszéd fizet, akkor ő nem válik szolgalom jogosultjává, csak a szerződésben foglaltak szerint használhatja az ingatlant. Ha azonban ennek engedélyezése véghatáridő nélkül történik és nem jár fizetési kötelezettséggel, akkor már szolgalomról beszélhetünk. Szolgalom létrejöhet elbirtoklással is, ha 15 éven át a használat ellen a szomszéd nem tiltakozik, ennek megállapítására a régi Ptk. 10 év használat esetén adott lehetőséget. Ítélet is létrehozhatja, ha az, aki igényt tart a használatra, pert indít és kéri, hogy a bíróság alapítson szolgalmat. A közüzemi szolgáltatók javára a szolgalmat általában hatósági határozat hozza létre, amely alapján jogosulttá válnak, hogy az adott ingatlant használják annak érdekében, hogy pl.
Uralkodók és szolgálók? Még ma is léteznek? A szolgalmi jog esetén beszélhetünk uralkodókról és szolgálókról. Itt azonban nem az emberek válnak uralkodóvá vagy szolgálóvá. A telki szolgalom esetén az egyik telek lesz az uralkodó telek, míg a másik a szolgáló telek. Például egy átjárási szolgalom esetén az a telek lesz az uralkodó telek, ahová az átjárás a másik ingatlanon keresztül történhet. A szolgáló telek pedig az, amin keresztül az átjárás történik. A szolgalom fennmarad függetlenül attól, hogy az ingatlan tulajdonosai, birtokosai változnak, hiszen a szolgalom alanyai nem név szerint meghatározott személyek, hanem az uralkodó, illetve a szolgáló telek mindenkori birtokosai. Vagyis a szolgalom nem személyhez, hanem ingatlanhoz kötött jog. Ez az alapvető különbség a haszonélvezeti joghoz képest. Hogyan jöhet létre telki szolgalom? Telki szolgalom létrejöhet: szerződéssel, elbirtoklással, törvény rendelkezésével, bírósági határozat alapján. Mikor járhat át a szomszéd a telken? A Polgári Törvénykönyv kimondja: "Ha valamely föld nincs összekötve megfelelő közúttal, a szomszédok kötelesek tűrni, hogy az ingatlan mindenkori birtokosa földjeiken átjárjon. "
A telki szolgalmi jog jogosultjának név szerinti megnevezése helyett a szolgalmi joggal terhelt ingatlan tulajdoni lapján (III. rész) utalni kell az "uralkodó" telekre, amelynek mindenkori tulajdonosát a szolgalmi jog megilleti. A személyes szolgalmak [ szerkesztés] A telki szolgalmak kategóriája mellett a iustinianusi jogban kialakult a személyes szolgalmak kategóriája, amely a haszonélvezet (usufructus), használat (usus), lakáshasználat (habitatio) összefoglaló elnevezése. (A lakáshasználat tulajdonképpen a használat alfaja, szokás volt a régi magyar jogi nyelvben használati szolgalomról és lakásszolgalomról is beszélni. ) A személyes szolgalom a telki szolgalomtól abban különbözik, hogy tárgya nem csak ingatlan, hanem ingó dolog vagy jog is lehet, illetve hogy a jogosult nem valamely telek mindenkori használója, hanem valamely egyedileg meghatározott személy. Tehát a jog nem valamely telek, hanem egy bizonyos személy javára szól. A személyes szolgalom nem átruházható (de gyakorlása átengedhető, például a haszonélvező bérbeadhatja a haszonélvezet tárgyát képező ingatlant), legkésőbb a jogosult halálával (jogi személy esetén annak megszűnésével) véget ér.
Gyakran előfordul, hogy egy telek birtokosának a szomszédos telket átjárás céljából vagy más célból használnia kell. Természetesen a jogszabályok nem engedik, hogy a szomszéd telkét szabadon, bármely célra igénybe vegyük, hacsak ő maga hozzá nem járul ehhez. Azonban vannak esetek, amikor jogszabály biztosítja a szomszéd telek használatát. Milyen esetekben és hogyan használhatjuk a szomszédos telket? A telki szolgalom Telki szolgalomnak nevezzük azt, ha az egyik ingatlan mindenkori birtokosának joga van ahhoz, hogy a másik ingatlant meghatározott terjedelemben és meghatározott célra használja. A telki szolgalom mindig az érintett telkekhez kötődik, és nem a telek birtokosának személyéhez. Ha tehát a birtokos vagy tulajdonos személye változik, az a szolgalmi jogot nem szünteti meg. Azt a telket, amelynek a javára szól a szolgalom, "uralkodó" teleknek szokták nevezni, a szolgalommal terhelt másik telket pedig "szolgáló" teleknek. A telki szolgalom sokféle célra jöhet létre. A legelterjedtebb a másik telken való átjárást biztosító szolgalom (útszolgalom), de szólhat szolgálom például vízellátás, vízelvezetés biztosítására, pince létesítésére, vezetékek elhelyezésére, stb.
A szolgalom ( latinul servitus) olyan korlátolt dologi jog, amelynek alapján valaki egy más tulajdonában lévő dolgot valamely célból használhat. A szolgalom alapulhat jogügyleten vagy törvényen. Kialakulása a római jogban [ szerkesztés] A telki szolgalmak [ szerkesztés] A szolgalom eredetileg olyan korlátolt dologi jog, amely egy telek (uralkodó telek, lat. praedium dominans) mindenkori használóját megilleti egy szomszédos telek (szolgáló telek, lat. praedium serviens) tekintetében. A telki szolgalmak két fő csoportja: a mezei telki szolgalmak és a városi telki szolgalmak. Ez utóbbi megkülönböztetés azon alapul, hogy a szolgalom építménnyel (építkezéssel) kapcsolatos-e vagy sem. A telki szolgalmak jelentős része már a posztklasszikus római jogban törvényi szolgalommá alakult. Másként(bővebben): A telki szolgalom ingatlanokhoz kötött (dologi) jog, amelynek alapján valamely ingatlan mindenkori birtokosa a más tulajdonában lévő ingatlant meghatározott terjedelemben használhatja, vagy követelheti, hogy a szolgalommal terhelt ingatlan birtokosa valamely magatartástól tartózkodjék.