Kavicskert, szárazkert, sziklakert? Huhh, nehéz ügy már az is, minek nevezzem ezt a kerttípust. Nincs egyetlen jól bejáratott szavunk rá, maradjunk a kavicskertnél, le is írom miért. A sziklakertnek a nagyobb méretű terméskő tömbökből kialakított dombszerűséget nevezzük, amit legtöbbször fénykedvelő, szárazságtűrő növényekkel alakítanak ki, de építhetünk több örökzöld alkalmazásával alpesi-stílusú, hangás kertet is. Tehát nem építési törmelékből és rossz minőségű földből emelt térdmagas dombocskát, aminek a tetejére odadobnak három darab kerítésből bontott betondarabot. Ez valami más. Egy jól sikerült sziklakert – forrás: Pinterest A szárazkertnek inkább a kelet ázsiai meditációs kertek egyik fajtáját nevezzük, amiben nagyon kevés növényt telepítenek, a hangsúly inkább a köveken, a kaviccsal burkolt felületen van. Naponta gereblyézik különböző fejméretű gereblyével, időről időre új geometriát adva az egyébként szinte teljesen statikus kertrésznek. A kiotói Ryoan-Ji szárazkertje – forrás: wikipedia A kavicskert mindkettőhöz hasonlít, de egy egészen más hangulatú kialakítás.
Ha kinti vízelvezetés, akkor kulé kavics A kulé kavicsot nagyon sokan hajlamosak összekeverni a sóderrel, holott a kettő között jelentős különbségek vannak. Míg a sóder ugyanis a betonozás egyik alapanyagaként nemcsak nagy kövekből, hanem kisebb kavicsokból, gyakran homokméretű törmelékből tevődik össze, addig a kulé kavicsban kizárólag nagyobb kövek találhatók – az osztályozásnak megfelelő méretkategóriában. Ennek megfelelően a kulé kavicsot leginkább különféle vízelvezetőkhöz vagy vízzáró rétegek kialakításához alkalmazzák, de más alternatíva is létezhet a felhasználásra. Vízelvezető árkok feltöltéséhez Az esetek jelentős többségében a kulé kavicsból vízelvezető árok készül, aminek az oka nem más, minthogy bár szilárd felület alakítható ki belőle, a kövek között még tömörítés esetén is olyan jelentős légrések maradnak, melyek között akár nagyobb mennyiségű víz is rendkívül könnyedén el tud folyni. Ha tehát az autófeljárón gyakran megáll a víz, egy kis árok kiásásával, majd kulé kaviccsal való feltöltésével nagyon gyorsan megszüntethető a probléma, hiszen a kavics jól bírja az autók súlyát, nem süllyed meg, megfelelő kialakítás esetén nincs deformáció sem, a víz pedig nem áll meg a feljárón, hanem amint földet ér, a kövek között elszivárog.
Ha a divatos szukkulens/pozsgás kertet szeretnénk, akkor varjúhájak/Sedum, kőtörőfüvek/Saxifraga, pálmaliliomok/Yucca között süllyesztett cseréppel őszig az agávék, aloék is kikerülhetnek. A kavicskertet esőkertként is kialakíthatjuk, ha nagy esők után rendszeresen áll a víz a kertben, ekkor egy gödrösödést kell ásni, ami összegyűjti a felesleges vizet és a növények segítségével elszikkasztja. A kavicskert kialakításának lépései Mielőtt előveszed az ásót, tervezz! Válassz kavicsot! Döntsd el, hogy gömbölyded folyami kavicsból, vagy szögletes zúzalékból akarod kialakítani a burkolatot. Gondold végig, milyen méretű kavicsok mutatnának jól. Egy, vagy több méretet szeretnél? Milyen színek mutatnak majd jól a tervezett növényekkel és a házad/kerítésed színével? Menj el egy tüzép telepre / bányába, ahol meg tudod nézni, miből válogathatsz. Keresd a nagy méretű köveket is, mert ezekkel szebb eredményt érsz el, változatosabb és természetesebb lesz a felület. Kavics, de milyen? A kertépítésben kavicsnak a lekerekített köveket nevezzük, ami természetes módon elsősorban folyami kavics, a víz sodra alakította ki (ezért ezek a legelterjedtebbek kerti tó kialakításakor).
Emiatt gyakran alkalmazzák ezt az ömlesztett anyagot díszkertekben is! Sokszor használják például direkt járdakialakításoknál, sziklakerteknél, szegélyezéseknél, de ágyások színesítéseként egyaránt megállja a helyét, ha hozzá passzoló növénytípust ültetünk bele, például kifejezetten mutatós tud lenni kaktuszfélékkel, de akár mediterrán fajták mellett is. Az osztályozott, kisebb méretű kulé kavics ideális lehet továbbá kaspók vagy cserepek díszítésére, de akár egzotikus járdák kialakításakor szintén fontos szerepet kaphat, például nagyobb terméskövek mellett vagy között egyfajta díszes fugaként. Felkeltettük érdeklődését? Kérdésével forduljon hozzánk bizalommal.
A kavicskert kialakítására jellemző a lekerekített, kavicsokkal lerakott terület, amely jellemzően sík. Ültetni lehet bele melegkedvelő, nagy mennyiségű csapadékot felszívni képes növényekkel. Kavicskertbe kavicsot! A kavics a lekerekített kő, ami természetes módon keletkezett, folyami koptatással. Természetesen a technika vívmányainak hála, ma már gépek is kerekítenek kavicsokat, melyek bányászatból származnak. Gyakori a felhasználásuk a kerti tavaknál. A kavics 16-32 mm nagyságú, de ennél hosszabb kavicsot is találhatunk, aminek a neve kulé. A kavicson túl találkozhatunk még görgeteg kő, kerti kőtömb, zúzott kő és meddő elnevezésekkel is, ezek osztályozása olyan, mint a kavicsé, de alakjuk, kialakításuk és anyaguk is eltérő. A kavicsok színe eltérhet egymástól, attól függően, hogy honnan származnak. A folyami kavicsok színe vegyes, hiszen a folyó, aminek ágyából bányászták, akár több ezer kilométeren keresztül is gyűjtötte össze a különböző módon keletkezett hegyek kőzeteit. A gépileg kerekített kavicsok, díszkavicsok színe általában a hófehértől a koromfeketéig terjed.
Akár hasított kőből, vagy sziklából is dolgozhatsz, nézd meg a 13. kerületi Dráva sétány kavicskertjét a galériában. Kavicskerthez keresd a mosott köveket, ez nyilván tisztított és porszemcséktől mentes. Budapest, 13. kerület, Dráva sétány - kép: saját Indulhat a munka! Területelőkészítés: Alaposan ásd fel a tervezett kavicskert területét, szedj ki minden gyomot, és javítsd a talajt szerves trágyával, gereblyézd el. A végső terepszint alatt 5-10 centiméterrel legyen most a terep. Teríts egy réteg geotextíliát a felületre, ha szükséges pótolni, a textília rétegei jól fedjék át egymást (legalább 30 centire). Tűzd le a talajba. Helyezd el az előzőleg jól belocsolt növényeket leendő helyükre, számolj azzal, hogy mekkorák lesznek a kifejlődött növények, maradjon hely a fejlődésükhöz. Vágd be a geotextilt a növények helyén, majd ültesd be a növényt. Hajtsd vissza a geotextilt szorosan a gyökérnyakhoz, majd locsold meg alaposan a növényeket. Jöhet a kavics! 5-10 centiméter vastag réteggel számolj!
A kavicsból készült kertekhez olyan köveket keressünk, melyek "mosott" kövek, vagyis meg vannak tisztítva, és mentesek a porszemcséktől. Kavicságy építése A kertünk azon tájékára, ahol szűk sáv áll rendelkezésre, hogy nagyobb méretű növényeket telepítsünk, érdemes kavicsos sávot készíteni. Lehet csak kavics vagy vegyesen, pozsgásokkal, szárazságtűrőbb növényekkel kialakítani. A kavicsos területre is éppúgy igaz, mint a növényekkel teli díszkertekre, első lépésként tervezni kell! Milyen színű, méretű kavicsokat használnánk? Telepítünk-e növényeket közé? A terület előkészítésének lépései Kezdetben alaposan mérjük ki, majd ássuk fel a kavicskert területét. Gazoljuk ki a gyomot, javítsuk a talaj szerkezetét, ha arra szükség van, majd gereblyézzük el. A terepszint ekkor 5-10 centiméterrel lejjebb lesz, mint az eredeti terep. Tegyünk geotextíliát a kavics alá! Ha készen vagyunk az előkészületekkel, jöhet egy réteg geotextília, de az átfedések legyenek jól egymáson! Hogy később se mozduljanak el, tűzzük le.
A mulcs az anyagát tekintve változatos lehet, elsőre mindenkinek a fakéreg ugrik be, ám lehet akár különböző méretű kavics, kőzúzalék, dizájner kertekben pedig akár üvegtörmelék vagy színezett műanyag granulátum is szóba jöhetnek. Azt fontos megjegyezni, hogy sok gyomnak elég egy kevés összeállt por, és máris képesek gyökeret ereszteni, ezért érdemes kerülni a nagyon finom szemcsés kavicstípusokat. A gyöngykavics már megfelelő méretű lenne, viszont nem túl lépésbiztos - besüpped, ha rálépünk. A hozzá hasonló, de jobb választás a kulé kavics (16-32-es, vagy 24-40-es). Vannak természetesen a magasabb árkategóriába tartozó díszkavicsok is, de azokból is nagyjából ekkora méretűt érdemes. Klasszikus kéreg mulcs Geotextíliával és mulccsal gyommentessé tett ágyásokat különösen praktikus olyan helyeken kialakítani, ahol a gyakori növénygondozás nem megoldható, például utcafrontokon, társasházi belső udvarokon, vagy éppen irodaházak kertjeiben. A fakéregnél kicsit más a helyzet. Vastagsága ugyanúgy minimum 5 cm legyen, viszont ún.