Ady életét és költészetét 1908 után is mély válságok, súlyos ellentmondások jellemezték. Az évenként megjelenő verseskötetek folytatták azokat a témaköröket, melyek az Új versekben és a Vér és Aranyban megszólaltak: az egyes ciklusokban feltűntek a magyarság sorskérdései, a szerelem, a pénz, a halál motívumai. Mélyülő szomorúsággal fejeződött ki csaknem minden kötetben a magárahagyottság, az elszigeteltség, a közösségből való kizártság tragikus élménye, az idegenség. Az elviselhetetlenné váló otthontalanság feloldásának vágyából fakadt Ady költészetében az istenkeresés témája. Ekkor már hosszabb időt töltött Érdmindszenten, s betegsége is súlyosabbra fordult. Az otthoni vallásos környezetben felmerültek gyermekkori élményei, emlékei, s a halál tudata is kínozta. A tépett lelkű, meghasonlott ember belső békére, nyugalomra vágyott. Az istenes verseket Az Illés szekerén c. kötetben rendezte először önálló ciklusba. Adynál az isten-fogalom is szimbólum. S istene is annyiféle, ahány versben megjelenik, sőt egyetlen versben is többféle alakot ölthet.
^ Minden hétköznap, összegyűjtjük az elmúlt 24 óra legfontosabb történéseit, szombat reggelente pedig az elmúlt hét legérdekesebb cikkei várnak postaládádban. Feliratkozom a napi hírlevélre Feliratkozom a heti hírlevélre ^ Kedves Olvasónk! Már csak egy kattintásra van szükség, hogy megerősítsd feliratkozási szándékodat! Amennyiben nem kapod meg megerősítő e-mailünket, kérünk, ellenőrizd a levélszemét mappádat. #Koronavírus 132 koronavírusos beteget ápolnak kórházban, közülük 6-an vannak lélegeztetőgépen. Címlapról ajánljuk Startlap aktuális
Ady A Sion-hegy alatt című versét 1908-ban írta. (Illés szekerén című verseskötet) A versben rengeteg szimbólum található. Vegyük először a hegyet. A hegy lehet a Mennyország (Isten lakhelye) vagy a Golgota. Vagy akár vehetjük bibliai utalásnak. (Mózes) A harangok is (Isten harang alakú kabátja is) lehetnek szimbólumok, hiszen a harangok a templomokban vannak, és az embereket hívják Isten házába. Az égő kövek utalhatnak a bibliai égő csipkebokorra. Aki keresztény az tudja, hogy a Sion-hegy (jeruzsálemi szenthely) és a Sínai-hegy nem ugyanaz. A lírai én szeretne találkozni Istennel, de ez a találkozás nem hoz jót a lírai én számára. Ady Istent egy öreg, fehér szakállú, kopott, ráncos 'hajléktalan' -nak mutatja be. Ez Ady jellemző ábrázolásmód, úgynevezett személyes Istenkép, hiszen úgy látja Istent, ahogy ő elképzeli. Visszatérve a szimbólumokra, a lámpás is lehet egyfajta szimbólum, hiszen a lírai én keresi Istent. A lírai énről kiderül, hogy felnőtt, sok mindent élt át, hiszen rongyolt lélekkel rendelkezik és balsorsa végigkísérte eddigi életét.
/ Petőfi Sándor Szendrey Júliával /a koltói kastély parkjában/ Mikszáth Kálmán szobra Mohorán Mikszáth-szobor Budapesten Kosztolányi Dezső szobra Bp. - a Feneketlen tónál József Attila a Dunánál /Bp. / József Attila Angyalföldön /Bp. / József Attila a Liszt Ferenc téren /Bp. / Ady Endre a Liszt Ferenc téren /Bp. /
Isten sokféleképpen kommunikál. Nem beszél, de simogat, harangoz, vár a lírai énre és bekönnyezi arcát. A lírai én kezet csókol Istennek és beszél hozzá, de imádkozni nem tud, sőt még Isten nevét sem tudja. A legnagyobb baj szerintem az, hogy a lírai én nem tudja Isten nevét. Ez pedig óriási baj, hiszen ha tudjuk valakinek a nevét, akkor birtokoljuk őt. Lényegében mondhatjuk azt, hogy Isten és a lírai én elkommunikálnak egymás mellett, ezért nem jön létre a kapcsolat. A költő egy múltbeli történetet mesél el, de úgy hogy a verset e jelenlegi állapotában írta. A mai ember számára a vers üzenete az, hogy az Istenbe vetett bizalmat, nem szabad elveszíteni. Nekem tetszik ez a vers. Ez a második kedvenc istenes verse. Nekem elsősorban az üzenete tetszik, amit szerintem minden embernek meg kéne fogadnia.