Barbárságuk a civilizált ember (vizsgálóbíró) szempontjából igaz, felvetődik a társadalmi felelősség kérdése is. A veres juhász halálos ítélete, megbotoztatása nem oldja meg a történettel példázott problémákat. Móricz elbeszélése ugyanis nem a történelmi múltból vett különös történet, hanem a kortárs magyar társadalom világából vett téma. Az elbeszélésben jelentős szerepe van az ismétlődéseknek. A puli jelzi a veszélyt az első részben, majd a puli (kölyke) találja meg az elföldelt áldozatokat a második rész végén. A veres juhász ugyanazokat a hazugságokat ismétli a bíróságon, melyekkel Bodri juhász feleségét is igyekezett félrevezetni. A vándorlás-keresés ("menés") a második rész fő motívuma, míg az elbeszélés szimbolikus vezérmotívuma a rézveretes szíj. Látszólag emiatt ölik meg Bodri juhászt, ezzel húzzák be tetemét a gödörbe, erről beszélget a veres juhász Bodri juhász feleségével (maga hozza szóba! ), végül ennek láttára tesz vallomást a veres juhász. animizmus: a látható dolgokat (tárgyakat is) lélekkel felruházó primitív vallási képzet Baránszky Jób László: Négy novella általános esztétikai, axiológiai és műfajtipológiai elemzése In: Élmény és gondolat, Magvető, Bp., 1978 Szeli István: A Barbárok egy lehetséges modelljéről In: Utak egymás felé, Forum, Újvidék, 1969 Forgács Anna: A szakirodalom felhasználása Móricz Zsigmond Barbárok című művének tanításakor, Irodalomtanítás, Pauz Kiadó, 1994.
2. p. 191-207 Eisemann György: "Barbárok" a Móricz prózában In: Ősformák jelen időben, Orpheusz Kiadó, Bp., 1995
II. rész, ahogy megy –mendegél a fekete asszony a fejér vászonruhájában – ellentét kiemelése, a balladákban is jellemző a kontraszt? ) Miért drámai? Konfliktus t mutat be Rövid idő alatt összecsapás – gyilkosság. Fokozódó indulat, feszültség a párbeszédeken keresztül. ( nem az író véleménye! ). A feszültség kifejezése idő múlására utal, a juhászkutyák acsarkodása, I-III. rész pár órányi ideig tart ( alkonyattól a hold feljöveteléig ill. a kihallgatás ideje) II. rész több hónap Összességében kevés idő alatt zajlik le az esemény, mint a drámánál általában A novella cselekménye (röviden) I. rész: az alföldi pusztákon Bodri juhász, fia s a kutyája a birkáikat ( sajátjukat) legeltetik. Alkonyatkor pusztabeliek érkeznek (szintén módos juhászok, veres juhász és társa), Alkudoznak Bodri rézveretes szíjára. A szíj nem eladó. Gyilkosság. rész: Bodri felesége keresi a családját, a kutyája találja meg a sírt. III. rész bírósági tárgyalás Szereplők jellemzése: / a szereplőkről az állításokat lehet igazolni eseményekkel, idézettel Bodri juhász( és fia): szótlan, hallgatag, a pusztabéli emberekkel bizalmas.
Csak az állami támogatásért fogatták örökbe. A gyereknek nem adnak nevet. A kislány ragaszkodik a családhoz, semmilyen más életet nem ismer, végén meghal tűzesetben. Novellái: Tragédia, A kondás legszennyesebb inge, Barbárok. Freud hatása tükröződik rajtuk. Realista stílusban íródtak: valós társadalmi problémára hívja fel a figyelmet, ami szegénység és a lélekre gyakorolt torzító hatás. Fő témája az éhezés és a magyar hatására az ember állati szintre süllyedése. Az erkölcstelenség, bűnözés, Tudatlanság, butaság világa. Móricz tárgyilagos fegyelmezett hangnemben írt, lélektani folyamatokat is ábrázol. Tragédia Műfaj: Novella (rövid terjedelmű, kevés helyszint, kevés szereplős, kevés a cselekmény, váratlan fordulat) Cselekmény: Kis János egy szegény munkásember, aki éhezik, és csak az ételre tud gondolni. Meg hívja a földesúr a lánya lakodalmába, és elhatározza, hogy ki eszi a vagyonából a gazdáját. Lélekben rákészül a feladatra, egésznap nem eszik előtte. A lakodalom alatt jóllakik, és nem tudja teljesíteni a "küldetését".
M�ricz Zsigmond: V�logatott elbesz�l�sek M�ricz Zsigmond V�logatott elbesz�l�sek TARTALOM FILLENT� CSITT-CSATT KI SZ�P, KI J� L�BNYOMOK A PORBAN F�STIFECSK�K A BIRKAITAT� V�L� A NIHILISTA �GI MAD�R AKI �R, AZ �R! A MACSKA KIS SAMU J�SKA �J F�LDESURAK A SZENTJAKABI ISKOLA VIR�GNY�L�S RIPORT A PESTI GYERMEKR�L A F�TTY�S KISFI� MAGYAR K�LT� DICS�S�GE A VASKERESZT EB�D ELS� NAP AZ ISKOL�BAN SZOMBAT ESTE A NY�J �S P�SZTORA DISZN�TOR AZ �R A TORN�CON AMI MEG�RTHETETLEN KIS FALVAK, NAGY BAJOK ISTEN B�R�NYK�I FEBRU�R, HOL A NY�R? TY�KLEVES A KIS FECSK�K T�PL�LJ�K A CSAL�DOT K�P A S�RR�TR�L A H�RMAS-K�R�S EGYSZER� TRAG�DI�JA KASZ�SOK A F�K ALATT GYEREKTELENEK KAPITALISTA A TANY�N LEV�L A DAJK�HOZ AZ ORM�NS�G KINCSE A GYERMEK A VIL�G V�G�N M�R SZ�P �S J� A HORTOB�GY TAVASZI L�LEGZETE JUDITH �S ESZTER A T�ZNEK NEM SZABAD KIALUDNI GIOTTO �S RAFAEL ES�LES� T�RSAS�G PITYU �S BODRI A KOND�S LEGSZENNYESEBB INGE EGYSZER J�LLAKNI KISERDEI ANGYALOK �RVER�S A N�DASON CSIBE SZ�NH�ZBAN VOLT BARB�ROK CSATA H�T KRAJC�R SZEG�NY EMBEREK SUSTORG�S, ROPOG�S TAFOT�BAN TRAG�DIA MESE A Z�LD F�V�N
1924 – A vadkan 1924 – Búzakalász 1924 – Pillangó 1926 – Kivilágos kivirradtig 1927 – A nagy fejedelem (Erdély-trilógia II. ) 1928 – Arany szoknyák 1928 – Úri muri 1929 – Forró mezők 1929 – Esőleső társaság 1931 – Forr a bor 1931 – Barbárok 1932 – Rokonok 1935 – A boldog ember 1935 – A nap árnyéka (Erdély-trilógia III. ) 1936 – Bál 1936 – Komor ló 1936 – Rab oroszlán 1937 – Betyár 1938 – Míg új a szerelem 1939 – Életem regénye 1941 – Árvácska 1941 – Rózsa Sándor a lovát ugratja 1942 – Rózsa Sándor összevonja szemöldökét 1931 - A kondás legszennyesebb inge
Az író utolsó alkotói korszakának legjelentősebb darabja a Barbárok (1932) című drámai novella. Az induló évek világával rokon téma és helyszín (paraszti világ, pásztoremberek, puszta) csak részben idézi az első pályaszakasz műveit. A korai novellák mikrokörnyezetével a faluval szemben itt a pusztán élő magányos embereket ábrázolja az író. A kompozíció három nagyobb egységből épül föl: 1. egység: Bodri juhász meggyilkolásának előzményei és maga a gyilkosság 2. egység: Bodri juhász feleségének útja 3. egység: A tárgyalás, a veres juhász elítélése Az első két szerkezeti egységre a balladisztikus elbeszélő mód jellemző, a harmadik részben ezt fölváltja a feszült párbeszédes jelenet. Az első két rész párbeszédei végletekig egyszerűsített szóváltások, egyrészt a móriczi jellemzés-hitelesítés, másrészt a történések dinamikájával szembeni feszültségteremtés eszközei. A veres juhász és társa, illetve Bodri juhász között zajló párbeszéd szinte értelmezhetetlen, csak Bodri juhász gondolataiból lehet sejteni, hogy "vendégei" rossz szándékkal érkeztek hozzá.
- az ókori görögöknél és rómaiaknál azt nevezték barbárnak, "aki idegen tőlük, az ő kultúrájuktól " (Magyar Értelmező Kéziszótár, Akadémia Kiadó, Bp. 1972 Ma vonatkozhat: embertelen körülményre és a társadalmi szokásoktól, szabályoktól, erkölcsöktől idegen emberre. A barbarság jellemzője: Gonoszság, kegyetlenség, lelki elvadultság. Móricznál melyiket jelenti? Vonatkozhat mindkettőre? Többes szám mit sejtet? Hol hangzik el ez a szó a műben? ( a bíró mondja) Téma: részben a pásztorok életvitele, nagyobb részt vagyonszerzés rablással, elvetemült gyilkosság Ábrázolásmód: Realista, de nem korfestés ( nem tudjuk pontosan, mikor történik)és naturalista, Melyik mit jelent? A pásztorok életét írja le, tényekkel, tárgyilagosan. Az író nem éli bele magát a szereplői lelki világába.. Drámai párbeszédek (rövid többször egy-két szavas mondatok) – népnyelv,. Szerkesztésmód: Három rész, drámák három felvonására emlékeztet, drámai események, balladai: elhallgatás, sejtetés (resék nem azonnal hozakodnak elő a jövetelük céljával, / ürügyével/) Meseszerű elemek ( lsd.
Rosszul lesz torkán akad egy falat és megfullad. Témája: szegények nélkülözése, éhezés megbetegíti az ember gondolatait. kitartás megkeseredettség Cím: Előre utaló, a végén a halál a tragédia, tulajdon képen az élete is tragédia és a szegénység is egy tragédia. Szerkezete: 1. rész: esemény előkészítése a munkanap leírása és ez kint játszódik a mezőn. 2. rész: meg tudja a küldetést és a rákészülés, ez otthon játszódik 3. rész: maga a vacsora a küldetés, ez a földes úrkertjében játszódik, maga a tragédia. Belső leírás van túlsúlyban és nem párbeszédes. Fokozás a történetben egyre erősebb (készül az evészetre). Tetőpont, amikor vissza hánya és megpróbálja visszanyelni. Megoldás az, hogy meghal. Főszereplő jellemzése: Kis János a neve beszélőnév a jelentéktelenségre utal. Azaz egyetlen öröme az életben, hogy ehessen. Csak akkor nevetett jót amikor az apja meghal. Az élet miatt a lelke eltorzult. Céltudatos akkor is legyűri a falatot, ha már nem ízlik neki. Senkinek nem tűnik fel a halála, olyan mint egy csinovnyik.